OAJ: Ammatillisen koulutuksen lisäleikkaukset ovat järjettömät
![Kuvituskuva](/globalassets/henkilokuvat/murto-katarina/pressikuvat/oaj_murto-katarina_by-leena-koskela073.jpg?width=1170&quality=80)
Opetusalan Ammattijärjestö OAJ on pöyristynyt hallituksen päätöksestä tehdä lisäleikkauksia ammatilliseen koulutukseen. Suomeen ei saada riittävästi osaavaa työvoimaa ilman ammatillista koulutusta.
Hallitus päätti jo kevään kehysriihessä leikata ammatillisesta koulutuksesta sata miljoonaa euroa. Sen sijaan että tämä leikkaus olisi nyt peruttu, hallituksen budjettiriihessä leikkausta kasvatettiin vielä 20 miljoonaa euroa.
– On kestämätöntä, että ammatillisesta koulutuksesta taas kerran leikataan. Hallituksen linja on ristiriidassa työmarkkinoiden tarpeiden sekä osaamistason noston kanssa. Ammatillisten osaajien tarve esimerkiksi tekniikan ja terveydenhuollon parissa on suuri. Osaajapulaa ei saada ratkaistua, osaamistasoa nostettua eikä Suomen taloutta saada kasvuun koulutuksesta leikkaamalla, OAJ:n puheenjohtaja Katarina Murto painottaa.
Leikkauksen kokonaissumma tarkoittaisi laskennallisesti esimerkiksi noin 1 600 opettajan vähennystä.
– Ammatillinen koulutus on tärkeä väylä uudelleenkouluttautumiseen tilanteessa, jossa työntekijä tarvitsee lisäosaamista tai hakeutuu uudelle alalle. Leikkaukset ovat erityisen haitalliset nyt, kun ammatilliseen koulutukseen ollaan tekemässä myös isoja muutoksia, OAJ:n koulutuspolitiikan johtaja Nina Lahtinen toteaa.
Vuodenvaihteessa toteutetun OAJ:n jäsenkyselyn mukaan ammatillisen koulutuksen opettajat kokevat, että opiskelijoiden tuen tarve on kasvanut, opiskeluvalmiudet heikentyneet ja opettamiseen on käytettävissä aiempaa vähemmän aikaa.
– Näillä leikkauksilla on väistämättä vaikutusta opetuksen laatuun. Ammatillisen koulutuksen lähiopetuksen määrä on jo pitkään ollut riittämätön, vaikka opiskelijoiden opetuksen ja tuen tarve on kasvanut. Leikkaukset pahentavat tilannetta entisestään. Vaikuttaa siltä, että hallitus tekee näitä päätöksiä irrallaan ammatillisen koulutuksen todellisuudesta, Murto kummeksuu.
Koulutuspolitiikka ja koulutuksen rahoitus on liian tempoilevaa ja hallituskausiin sidottua.
– Suomi tarvitsee pitkän aikavälin koulutuksen rahoitussuunnitelman. Oppimistulokset ja koulutustaso voivat nousta kohti maailman kärkeä vain kun rahoitus turvataan kaikilla koulutustasoilla, Murto päättää.